Sometu-teemaseminaari

=​Sometu: 23.4. Teemaseminaari - sosiaalinen media yrittäjyydessä sali 23-24, klo 9:30 – 10:45=

KATSO SUUNNITELMA TOTEUTUKSESTA SOMETUN ITK10-BLOGISTA!!!

ITK Online 31.3. Torstaina 22.4. Sometu teemaseminaari: Piloteista arkeen Avointen sisältöjen tori: Matkatoimisto Some [|Sosiaalinen media yrityksissä -ryhmä Sometun Ning-sivustolla] Paluu ITK'10-tapahtuman valmistelusivulle (tämä wiki) [|ITK'10-ryhmä Sometun Ning-sivustolla] [|Ryhmän sisäiset tiedoteviestit] (lähetetyt sähköpostit, löytyvät myös vastuuhenkilöille ja talkoolaisille jaetusta Google-kansiosta)

[|ITK'10 pääsivu]

Tiivistelmä:
Mitä perinteisessä yrittäjyyskasvatuksessa ja -valmennuksessa pitäisi muuttaa? Onko kyse asenteista, osaamisesta, rakenteista vai jostain muusta? Millaista yrittäjyyskasvatusta tarjotaan diginatiiveille? Mitä osaamista tarvitaan nyt ja tulevaisuudessa?

Sometu-verkoston toteuttamassa vuorovaikutteisessa ja inspiroivassa esityksessä selvitetään, löytyykö sosiaalisesta mediasta potkua yrittäjyyskasvatukseen ja yrittäjyyteen valmentamiseen.

Yrittäjyyskasvatuksen oppimisympäristöjen kehittämisen yksi keskeinen haaste on saada opiskeluun mukaan ajankohtaisia ja autenttisia yrityselämän tilanteita ja ilmiöitä. Miten sosiaalisen median välineillä, kuten blogeilla, wikeillä, Twitterillä tai Facebookilla, voidaan saada reaalimaailman yrittäjyyden tuulahduksia opiskeluun?

Nuoret ja nuoret aikuiset ovat ottaneet jo sosiaalisen median omakseen. Myös yritykset ovat heränneet siihen, kuinka laajasti sosiaalisen median palveluita käytetään. Sosiaalinen media vaikuttaa yritysten toimintaympäristöön. Tästä johtuen suhdetta sosiaaliseen mediaan punnitaan sekä isoissa että pienissä yrityksissä ympäri maailman. Mahdollisuuksia näyttäisi olevan paljon: asiakkaiden mielipiteet, yritysten virtuaalinen tuotekehittely, erilaiset lisäpalvelut ja paljon muuta. Hyviä esimerkkejä virtuaalimaailmassa toimivista suomalaisyrityksistä ovat muun muassa Sulake Oy Habbo- ja Habbo Ostari -verkkopalveluillaan sekä Steam Republic Oy Mobile Backstage –faniyhteisötuotteellaan. Näissä olennaista on osallistujien halu osallistua ja toimia.

Koulun ja opettajien haasteena on ollut löytää luontevia yhteistyökanavia yrittäjien ja yritysten kanssa. Sosiaalisen median hyödyntäminen tuo uusia ulottuvuuksia yhteistyöhön avaamalla luokan koko maailmalle. Uskottavan yrittäjyyskasvatuksen oppimisympäristön olisi laajennuttava ulospäin yrityksiin, muihin yrittäjyyskasvatuksen verkostoihin sekä verkostosta löytyvään informaatioon ja oppimisaihioihin.

Keskeinen paine verkko-opetuksen ja sosiaalisen median hyödyntämiseen yrittäjyyskasvatuksessa tulee Yrittäjyyskasvatuksen suuntaviivat –julkaisusta (2009), jonka mukaan Opetusministeriön tulevien vuosien tavoitteena on vahvistaa yksilöiden yrittäjämäistä asennetta ja lisätä yrittäjyyden houkuttelevuutta yhtenä uravaihtoehtona. Yrittäjyyskasvatuksessa painottuu yrittäjämäisen aktiivisen toiminnan tukeminen, jolla on paljon yhteistä sosiaalisen median tarjoamien mahdollisuuksien kanssa.

Voidaankin aiheellisesti kysyä, pystytäänkö modernia yrittäjyyskasvatusta edes toteuttamaan ilman sosiaalisen median tarjoamia mahdollisuuksia?


 * Kahden lauseen mittainen mainosteksti teemaseminaarista: **

Sosiaalinen media hiipii ja osittain loikkii yrityksiin. Virtuaalikuluttajuus, sosiaalisen median markkinointikeinot ja uudet yritysverkostot kiinnostavat yrityksiä. Entä miten yrittäjyyskasvatus huomioi sosiaalisen median? Löytyykö sosiaalisesta mediasta potkua yrittäjyyteen?

Neljä alakohtaa a, b, c ja d
 * == Sateenvarjosuunnitelma: Sosiaalinen media yrittäjyydessä -teemaseminaari 1,5h ==

Johdanto Jarmo Tanskanen a. Vuorovaikutustalous ja markkinointi (Ulla Lukkari ja Sanna Brauer) b. Virtuaalikuluttajuus (Pekka Qvist ja Jere Rinne,Miika Huhtinen) c. Sosiaalinen media ja yritysverkostot (Susanna Kivelä, Tuija Marstio, Timo Rainio, Janne Ruohisto, Pauliina Mäkelä) d. Yrittäjyyskasvatus sosiaalisessa mediassa (Anne Rongas, Jari Sjölund, Pekka Hytinkoski, Pieta Tukkimäki-Hildén, Mervi Jansson)

Osallistujien nimet ja organisaatiot (aakkosta)

Brauer, Sanna, sanna.brauer[ÄT)otavanopisto.fi, Otavan Opisto, Otavanvantie 2 b, 56700 Mikkeli Huhtinen Miika, Hämeenlinnan Yhteiskoulun lukio (opiskelija), Viertokatu 1, 13210 Hämeenlinna Hytinkoski, Pekka, pekka.hytinkoski[ÄT]helsinki.fi, Ruralia-instituutti, Lönnrotinkatu 7, 50100 Mikkeli Jansson Mervi, mervi.jansson@omnia.fi, InnoOmnia, Mankkaan toimisto PL 18701, 02070 ESPOON KAUPUNKI Kivelä, Susanna, susanna.kivela[ÄT]laurea.fi, Laurea ammattikorkeakoulu, Nummentie 6. 08100 Lohja Lukkari, Ulla, ulla.lukkari[AT]b105.fi, Mediayhtiö B105 Oy, Finlaysoninkatu 4B, 33210 Tampere Marstio, Tuija, tuija.marstio[ÄT]laurea.fi , Laurea ammattikorkeakoulu, Nummentie 6, 08100 Lohja Mäkelä Pauliina, pauliina[ÄT]keskitalo.fi, (Nokia Siemens Networks), Iisakinpolku 2 A, 37560 Lempäälä Qvist Pekka, pekka.qvist [ÄT]innopark.fi, BusinessFinland / Teknologiakeskus Innopark Oy, Vankanlähde 7, 13100 Hämeenlinna Rainio Timo, timo.rainio[ÄT]hermia.fi, Hermia Oy, Hermiankatu 1, 33720 Tampere Rinne Jere, jere.rinne[ÄT)otavanopisto.fi, Otavan Opisto, Otavanvantie 2 b, 56700 Mikkeli Rongas Anne, anne.rongas [ÄT]gmail.com, Kotkan aikuislukio, Kirkkokatu 15, 48100 Kotka Ruohisto Janne, janne.ruohisto [ÄT]gmail.com, Intunex Oy, Hiilikatu 3, 00180 Helsinki Seikkula-Leino Jaana, jaana.seikkula-leino[ÄT]utu.fi, Turun normaalikoulu, Annikanpolku 1, 20610 Turku Sjölund Jari, jarsjo[ÄT]gmail.com, Turun normaalikoulu, Annikanpolku 1, 20610 Turku Tanskanen Jarmo, jarmo.tanskanen[ÄT]valopi.fi, Valopi Oy, Muurahaispolku 5, 36200 Kangasala Tukkimäki-Hildén Pieta, pieta.tukkimaki-hilden [ÄT]hameenlinna.fi, Hämeenlinnan Yhteiskoulun lukio, Viertokatu 1, 13210 Hämeenlinna

Toimintamalli 1,5h aikana (ehdotus). Valittu alustaja puhuu 5min, valitut panelistit ja yleisö keskustelee alustajan johdolla, panelisteille voi antaa puheenvuorokierroksen.

Johdanto
Ajattelin ITK-livessä Aulangolla johdannossa provosoida ja esittää kriittisiä kysymyksiä seuraaville A,B,C ja D esityksille. Oma yrittäjätausta ja kokemuksista voin ammentaa hieman "pessimististä" käsitystä. Esitän ongelmia, joihin voisi löytää "halutessaan" ratkaisua eri aihe piireissä.

Aihe A "Vuorovaikutustalous ja markkinointi"
Uudet toimintamallit markkinoinnissa ja ansainnassa. Markkinointimallit eli kuinka sosiaalista mediaa voi käyttää apuna markkinoinnissa. Nykyisin toimii paljon yrityksiä, joko käyttävät sosiaalisen median välineitä toiminnassaan tai toimivat kokonaan virtuaalisessa ympäristössä. Hyviä esimerkkejä virtuaalimaailmassa toimivista suomalaisyrityksistä ovat mm. Sulake Oy Habbo- ja Habbo Ostari -verkkopalveluillaan sekä Steam Republic Oy Mobile Backstage-faniyhteisötuotteellaan. Niissä olennaista on osallistujien halu osallistua ja toimia. UllaL, SannaB + panelistit: Toimitusjohtaja Jani Muhonen, Vilkas Group ja Marko Sykkö, Tehostamo

Aihe B "Virtuaalikuluttajien lompakolla"
Mitä virtuaalikuluttajuus on?? Miksi ihmiset ostavat virtuaaliympäristösissä olevia ei-konkreettisia tavaroita ja ominaisuuksia. Mistä arvo syntyy? Mitkä ovat mekanismit, joilla yrittäjä voi hyötyä asiasta? Yritystoiminnan elinehtona on, että pystytään astumaan kansallisen yhteisön ulkopuolelle ja hyväksymään itsensä osana suurta globaalia virtuaalista kulttuuria ja yhteisöjen verkostoa. Virtuaalisen kulttuurin sekä yhteisöjen motiivien ja tarpeiden ymmärtäminen ovat avainasemassa virtuaalisessa liiketoiminnassa. Uuteen ja ehkä hämmentäväänkin kulttuuriin on uskallettava hypätä mukaan. PekkaQ, JereR + panelisteja

Aihe C "Sosiaalinen media puhuu liiketoimintaverkostojen kieltä"
Luonteeltaan sosiaalista mediaa olennaisesti lähellä olevat toimintamallit yrityksen sisäisessä toiminnassa. Millaisia hankaluuksia tai esteitä toimintamallit kohtaavat? Kipupisteet. Yritykset eivät voi enää toimia ilman jatkuvaa yhteistyötä toisten yritysten ja organisaatioiden kanssa. Kaikki ovat osa jatkuvasti muuttavaa eri tarkoituksiin ja tasoille syntyvää verkostoa. Pienille yrityksille tarjoutuu mahdollisuus halutessaan näyttäytyä kokoaan suurempana ja suuret voivat halutessaan vastata nopeasti muuttuvan maailman asettamiin ketteryyden ja joustavuuden vaateisiin. Verkostoissa toimittaessa korostuu kuitenkin tiedonvälittymisen tärkeys. Tähän haasteesen sosiaalisen median työkalut ja toimintamallit tarjoavat lukuisia ratkaisuja. Perinteisesti yritysverkostot mielletään erilaisiksi osiksi tuotteenarvoketjussa. Yhtä hyvin verkostot voivat olla kuitenkin erilaisia oppimisverkostoja tai vaikka tuotekehitykseen tai tutkimukseen tähtääviä yhteisöjä, jossa voi olla mukana yrityksen asiakkaita, kilpailijoita, oppi- ja tutkimuslaitosten edustajia. Nämä uudenlaiset verkostot tarjoavat usein niissä toimiville henkilöille jopa uudenlaisen perinteistä organisaatiomallia vahvemman yhteisön, jonka tavoitteisiin saatetaan sitoutua jopa virallista organisaatiota vahvemmin.

Verkostomaista toimintatapaa ja sitä tukevia SoMe -ratkaisuja on mukavasti jäsennelty VTT:n sosiaalisen median roadmapissa [] Tässä yritys joiltain osin rinnastuu wikiin, jolloin yritys itsessään on suppea ydin mutta laajenee ja syvenee verkottumalla milloin kumppaneiden milloin asiakkaiden jne suuntaan - > täältä nousee aika kivoja näkymiä SoMe:n mahdollisuuksien. Voisi varmaan koittaa metsästellä caseja joiden avulla uusia liiketoimintamalleja ja verkostoitumista voisi konkretisoida

[] []
 * Ystäväyrittäjyys-konsepti** on hyvä esimerkki sosiaalisen median mahdollistamasta yritysten ja yrittäjien välisestä uudenlaisesta yhteistyöstä. Se tarjoaa mahdollisuuksia erityisesti pienten yritysten ja yrittäjien väliseen verkostoitumiseen, vertaistukeen, suositteluun ja yhteisprojekteihin. Pienet yritykset ovat nopeita ja ketteriä, mutta yhteistyöllä ne voivat olla myös yhtä vahvoja kuin isot yritykset. Sosiaalinen media vaatii yrityksiltä uudenlaista ajattelua: avoimempaa vuorovaikutusta, läpinäkyvyyttä ja aitoutta.

SusannaK, TuijaM, TimoR, JanneR, PauliinaM


 * Aihe D " Yrittäjyyskasvatus sosiaalisessa mediassa"**

Yrittäjyyskasvatusta diginatiiveille. Mutta mitä on yrittäjyyskasvatus ja mihin suuntaan perinteistä yrittäjyyskasvatusta ja -valmennusta tulisi muuttaa? Onko kyse asenteista, osaamisesta, rakenteista vai jostain muusta? Mitä osaamista tarvitaan nyt ja tulevaisuudessa? Yrittäjyys kaipaa valmentamista ja opastusta! Kuinka? Kysymyksiä yrittäjyyskasvatuksen ja -valmennuksen alueelta. Kuinka virtuaalipalvelut on otettava huomioon? Miten opetusministeriön tavoitteet yhdistyvät sosiaalisen median mahdollisuuksiin?

PietaT, AnneA, MerviJ, PekkaH, JariS, Veli-MattiL?, AnneR + panelistit ||
 * Ulla Lukkari: markkinointimallit
 * Pekka T. Qvist: Virtuaalikuluttajuus SL:ssa
 * Jaana Seikkula-Leino: Yrittäjyyskasvatuksen suuntaviivat
 * Mervi Jansson ja Veli-Matti Lamppu yrittäjyyskasvatus ja -valmennus

//Anne kerää sähköpostilistan, jonka avulla tavoitellaan järjestäjäporukkaa. Kiitos tähän mennessä olleille, nyt vain hiotaan ja sovitaan 1,5h sisältö kuntoon.//

//Ohjetta::// Voisi ajatella pikaisen kuulostelun jälkeen, että Sosiaalinen media yrittäjyydessä voisi olla parempi yläteema //EDIT: hyvä ja tiivis, muutin jo otsikkoon, noi katsella, miten luontuu (Anne)//, mutta keskustellaan tästäkin. Anne houkutteli virtuaalikuluttajuuden teema. Näistä aliteemoista voisi jokainen halukas kirjoittaa pienen pätkän tänne. Ja kiinnostuneet voisivat laittaa nimeään niihin perään. Jos vaikka pääsisi sitten osallistumaan paikan päällä ko. aliteeman käsittelyn aikana.

Osallistujia:
Laita nimesi ja skype-osoitteesi heti tähän listaan, jos olet kiinnostunut osalllistumaan: Jarmo Tanskanen (jjdane), [|Anne Rongas] (annerongas), [|Janne Ruohisto] (janne.ruohisto), Mervi Jansson (tapioaalto) skype on vain kotikoneella, töissä kielletty, Timo Rainio (timo.rainio), [|Pauliina Mäkelä] (pauliina_makela) skype on asennettu vain kotikoneelle tällä hetkellä - wikispaces otettu käyttöön nyt eli 26.10.09 ; ) (pauliina@keskitalo.fi), Jari Sjölund (jarsjo1), Pekka Hytinkoski (pekka.hytinkoski), Ulla Lukkari (ulla.lukkari), Sanna Brauer (sanna.brauer), Jere Rinne (ali-jere), Pekka Qvist (case.dirval, SL-avatar: Case Dirval) susanna.kivela@laurea.fi (pk-yritysten motivointi)

Alikohtia...teemoja:
Ja nimi myös alikohdan perään, johon voisi olla sinulla eniten annettavaa/kiinnostusta. Sopiiko, että osallistut myös ko. kohdan käsittelyyyn sitten paikanpäällä? Kirjoittakaa hieman auki mitä voisi ko. kohdassa käsitellä paikan päällä. Voisi olla hyvä, jos pienen alustuksen/puheenvuoron pitäisi ja sitten keskustelua päälle. Jos nimiä ei jonkun kohdan taakse tule, jää se sitten pois listalta. 1,5h on kuitenkin lyhyt aika. Nostakaa kommenteista asioita ranskalaisten ao. otsikoiden alle.

2. some + yritysverkostot (tuotanto-/kehitys-/oppimisverkostot) Timo, Janne, Pauliina, Susanna
Timo: Yritykset eivät voi enää toimia ilman jatkuvaa yhteistyötä toisten yritysten ja organisaatioiden kanssa. Kaikki ovat osa jatkuvasti muuttavaa eri tarkoituksiin ja tasoille syntyvää verkostoa. Pienille yrityksille tarjoutuu mahdollisuus halutessaan näyttäytyä kokoaan suurempana ja suuret voivat halutessaan vastata nopeasti muuttuvan maailman asettamiin ketteryyden ja joustavuuden vaateisiin. Verkostoissa toimittaessa korostuu kuitenkin tiedonvälittymisen tärkeys. Tähän haasteesen sosiaalisen median työkalut ja toimintamallit tarjoavat lukuisia ratkaisuja.

Perinteisesti yritysverkostot mielletään erilaisiksi osiksi tuotteenarvoketjussa. Yhtä hyvin verkostot voivat olla kuitenkin erilaisia oppimisverkostoja tai vaikka tuotekehitykseen tai tutkimukseen tähtääviä yhteisöjä, jossa voi olla mukana yrityksen asiakkaita, kilpailijoita, oppi- ja tutkimuslaitosten edustajia. Nämä uudenlaiset verkostot tarjoavat usein niissä toimiville henkilöille jopa uudenlaisen perinteistä organisaatiomallia vahvemman yhteisön, jonka tavoitteisiin saatetaan sitoutua jopa virallista organisaatiota vahvemmin.

Tyypillistä verkottuneelle toimintamallille on mm seuraavanlaiset piirteet:


 * Tuotteista palveluihin
 * Yksin tekemisestä yhteistyöhön (yksittäisten ihmisten, mutta myös organisaatioiden tasolla)
 * Suljetusta avoimeen => aito win-win ajattelu
 * Alueellisesta => kansalliseen => globaaliin
 * Suuresta joustavaan
 * Ylivertaisesta osaamisesta jatkuvaan oppimiseen

Haasteita erityisesti vaiheessa, jossa myös vanhat toimintamallit yhä vielä elävät vahvoina on mm:


 * Kaikille löydyttävä intressi, Hyöty suurempi kuin vaiv => tästä motivaatio
 * Mistä palvelut, tuotteet ja ansainta
 * Uudenlainen ajattelu, vanhat mallit / rakenteet / organisaatiot ja intressit hidasteena
 * Prosessit kehitettävä ja muutettava työkalujen myötä
 * Hölmöily on hölmöilyä fiksuillakin vehkeillä ja joskus vehkeiden pitää voida vaikuttaa myös siihen miten toimitaan (tarpeiden ja mahdollisuuksien vuoropuhelu)

**Janne**: Sosiaalinen media murtaa sekä sisäisiä että ulkoisia organisaatioiden osaamisen ja tiedon kulun raja-aitoja. Avoimet vapaasti rakentuvat asiantuntija- ja osaamisverkostot ovat potentiaalisesti huomattavasti älykkäämpiä kuin mikään yksittäisen yritys. Pystyvätkö pienet yritykset tekemään yhteistyötä niin nopeasti ja ketterästi, että ne kykevät haastamaan ison yrityksen, joilla on huomattavasti suuremmat resurssit? Pystyvätkö isot ja kasvavat yritykset vastaamaan haasteeseen ja toimimaan joustavimmin ja ketterämmin? Mitä organisaatiorajojen murtuminen ja hämärtyminen tarkoittaa osaamisen ja tiedon hallinnan kannalta? Entä tietoturvan kannalta? Voiko tietoa ja osaamista enää pantata ja varastoida turvaan? Mitä tapahtuu kun tieto liikkuu vapaasti ja nopeasti, on ilmaista ja kaikkien saatavilla?

Susanna: VTT on tehnyt mukavan sosiaalisen median road map:n jossa tarkastellaan some:n vaikutuksia liiketoimintaan pitkällä aikavälillä. []. Raportissa mielenkiintoisella tavalla rinnastetaan tulevaisuuden yritys "wikiin", jolloin yritys itsessään on vain suppea ydin, jota ympäröi muuttuva verkostorakenne milloin kumppaneiden, milloin asiakkaiden suuntaan. Olenanista on että liiketoiminta mukautuu ja elää joustavasti tarpeiden mukaan. Sosiaalinen media on tällaisessa yhteistyörakenteista kilpailuetua luovassa toimintamallissa luonnollinen työväline - > Roadmapissa on myös muakasti jäsennelty SoMe:n ansaintamalleja..

5. some + välineet yrityksen sisällä, Janne
[|Kipupisteitä yrityksissä] / Janne & Pauliina:
 * **Ajanhallinta**: Pitäisikö työntekijöiden saada käyttää työpaikalla ja työaikana sosiaalisen median palveluita? Johtaako käytön salliminen työajan väärinkäyttöön?
 * **Tietoturva**: Johtaako sosiaalinen media yrityksen tietoturvan vaarantumiseen ja liikesalaisuuksien vuotamiseen? Voiko tietoa ja osaamista enää pantata ja varastoida turvaan? Mitä tapahtuu kun tieto liikkuu vapaasti ja nopeasti, on ilmaista ja kaikkien saatavilla?
 * **Johtaminen**: Perinteinen ylhäältä alas johtamistapa ei pelaa muutoksen keskellä. Miten hallita muutosta? Mitä organisaatiorajojen murtuminen ja hämärtyminen tarkoittaa johtamisen kannalta?

6. SL BusinessFinland Titi & Pekka & co
Pekka:

BusinessFinland tarjoaa EduFinlandin ohella suomalaisille virtuaalimaailmatoimijoille helposti lähestyttävän ympäristön ottaa ensiaskeleita virtuaalisessa maailmassa. Yhteisö ja yhteistoiminta ovat olleet kulmakiviä EduFinlandin toiminnassa ja yhteisöllistä toimintaympäristöä sovelletaan liiketoiminnassa BusinessFinland-hankkeessa. EduFinland ja BusinessFinland -alueet muodostavat saumattoman kokonaisuuden virtuaalisessa ympäristössä, jolloin yhteistyö koulutuslaitosten sekä yritysten välillä on helposti hyödynnettävä mahdollisuus.

Kuitenkin pelkkä EduFinlandin ja BusinessFinlandin muodostama yhteisökokonaisuus ei muodosta kuin pienen murto-osan Second Lifen virtuaalista ympäristöä. Yritystoiminnan elinehtona on, että pystytään astumaan kansallisen yhteisön ulkopuolelle ja hyväksymään itsensä osana suurta globaalia virtuaalista kulttuuria ja yhteisöjen verkostoa. Virtuaalisen kulttuurin sekä yhteisöjen motiivien ja tarpeiden ymmärtäminen ovat avainasemassa virtuaalisessa liiketoiminnassa. Uuteen ja ehkä hämmentäväänkin kulttuuriin on uskallettava hypätä mukaan.

BusinessFinland-hankkeen puitteissa pyrimme vaimentamaan tätä hyppyä ja tarjoamaan tukea alastulossa - tarjoamme valmiin, turvallisen ja suomalaisen ympäristön sekä yhteisön, josta on helppo lähteä tutustumaan virtuaalisen maailman tarjoamiin mahdollisuuksiin sekä haasteisiin.

Haasteita ja avoimia kysymyksiä, joihin pyritään löytämään vastauksia:


 * Virtuaalinen kulttuuri, yhteisö ja yhteistyö avainelementteinä onnistuneessa liiketoiminnassa virtuaalimaailmoissa - passiivisella osallistumisella ei päästä tuloksiin
 * Mitkä ovat tärkeimpiä eroavaisuuksia virtuaalimaailmojen ja tämänhetkisen sosiaalisen median muiden ilmenemismuotojen välillä - mitkä ovat näiden eroavaisuuksien vaikutukset liiketoimintamahdollisuuksiin?
 * Miksi niinkutsutut ruohonjuuritason virtuaaliset yrittäjät ja yritykset menestyvät, mutta osalle reaalimaailman suuriakin yrityksiä virtuaalinen maailma tarjoaa liian kovia haasteita?
 * Mitä tapahtuu kun diginatiivisukupolven jäsenet varttuvat aikuisikään - alle 20-vuotiaiden sosiaalisissa virtuaalimaailmoissa (pelejä ei tilastossa mukana) on maailmanlaajuisesti yli 250-miljoonaa käyttäjää (KZero-tutkimuslaitos) - he ovat tulevaisuuden virtuaalikuluttajia
 * Gartner Group sanoo, että vuoden 2011 loppuun mennessä 80 prosentilla aktiivisista internetkäyttäjistä on jonkinlainen "toinen elämä" virtuaalimaailmoissa - miten olemme varautuneet haasteeseen erityisesti yrittämisen ja liiketoimintamahdollisuuksien näkökulmasta?
 * Mitä mahdollisuuksia tarjoavat vapaan sisällöntuotannon maailmat (esim. Second Life) vs. ylhäältä päin hallinnoidut käytännössä yhden sisällöntuotantomonopolin maailmat (vrt. Habbo Hotel) - miten vapaan sisällöntuotannon maailmat tarjoavat myös ainutlaatuisen opiskelu- ja opetteluympäristön virtuaalisessa maailmassa toimimiseen - miksi tähän mahdollisuuteen pitäisi tarttua jo tänään eikä vasta huomenna?

7. yrittäjyysvalmennus, yrittäjyyskasvatus Mervi, Anne R., Veli-Matti Lamppu,
Yrittäjyyskasvatusta diginatiiveille. Mitä perinteisessä yrittäjyyskasvatuksessa ja -valmennuksessa pitäisi muuttaa? Onko kyse asenteista, osaamisesta, rakenteista vai jostain muusta? Mitä osaamista tarvitaan nyt ja tulevaisuudessa? Mitä tulisi opettaa ja miten? Voivatko vanhemmat yrittäjäsukupolvet saada uutta potkua yrittäjyytensä? Onko heidän yrityksiään enää olemassa 5 - 10 vuoden kuluttua, mikäli he eivät hyödynnä sosiaalista mediaa? Miten heidät saadaan mukaan? Ehdotan alustuksia ja paneelikeskustelua näistä kysymyksistä. Meillä HYKin lukiossa panostetaan paljon yrittäjyyskasvatukseen. Painopiste on yrittäjämäisissä toimntatavoissa. AnneR:n suosiollisella avustuksella koulutetaan tammi-maaliskuussa lukiolaisia some-valmiuksissa. Samaan aikaan kokoonnumme yri-opiskelijoiden kanssa pienryhmissä valmistautumaan käänteismentorointiin, joka toteutetaan opiskelijoiden yri-TETin aikana. Tästä meillä on palaveria vielä ennen joulua Hämeenlinnan yrittäjien ja TATin edustajan kanssa. Mielenkiintoista tulee siitä, kuinka yritykset ylipäätään läpenevät näille ajatuksille käänteismentoroinnista, mitä jos yrityksiä ei kertakaikkiaan kiinnosta? Ajattelen siis tässä vaiheessa, että meidän osuus olisi case-tyyppistä pohdintaa. Ja heittäisin mielelläni D-ryhmän puheenjohtajuuden jollekin asioista enemmän perillä olevalle, mutta paneelissa haluaisin olla mukana.

== 8. Autenttisuutta yrittäjyyskasvatukseen sosiaalisen median välinein, P ekkaH ja JariS (jätetty foorumiehdotus, voidaan siirtää tänne)==

9. PK -yritysten motivoiminen sosiaalisen median työkalujen kokeilemiseen (TÖPSELI-hanke/Tuija M & Susanna K.)

 * Annen kommentti**: olisi hyvä saada tänne jonkinlaista dialogia myös liiketalouskoulutuksen, yrittäjävalmennuksen ja yrittäjyyskasvatuksen kanssa, jotta kohderyhmä (valtaosa yleissivistävän puolen kouluväkeä) ei kavahtaisi, ettei kuulu meille. Ja mikä rooli eoppimistuotteilla, niiden kehittämisellä? Aiheesta voisi perustaa keskustelun Ningiin...

Mervin kommentti: Yrittäjyyskasvatuksesta ja - valmennuksesta sen verran, että Veli-Matin kanssa oli puhe paneeli-tyyppisestä keskustelusta aiheena esim. yrittäjyyskasvatusta z- ja y-sukupolville/miten tukea digi-yrittäjyyttä. Soitin myös Ulla Lukkarille ja hänkin lämpeni ajatuksella. Olisi mielenkiintoista saada panelistiksi myös esim. Vili Lehdonvirta, joka väittelee tällä viikolla virtuaalikuluttamisesta (onko kellään suhteita hänen suuntaan?) Nykyinen yrittäjyyskasvatus on aika perinteistä, eikä huomioi ollenkaan sitä, että jo 8 - 12 -vuotiaista 92 % on internetissä ja monet heistä esim. virtuaalikuluttajia. Heille pitäisi suunnitella ihan toisen tyyppistä materiaalia yhdistäen esim. media- ja yrittäjyyskasvatuksen.

Anne: Mervi tuo on ihan tosi kiinnostavaa ITK:ta ajatellen monin tavoin. Tässä Vili Lehtovirran väikkärin lehdistötiedote linkkeineen. Teemaseminaarissa pitää olla särmää ja ideaa. Ei samoja vanhoja kalvoja. Ei pelkoa kun juuri kellään ei ole tähän liittyen mitään olemassa olevaa materiaalia ;-) Veli-Matti lähtee mukaan ns. toimensa puolesta, mutta Lehdonvirtaa voi olla vaikea houkutella maksamaan osallistumisestaan ja vielä olemaan panelisti...

Ullan kommentti: voisko tuo alaotsikko 3.asiakkaiden houkuttelu(logiikka) olla: some + uudet toimintamallit markkinoinnissa ja myynnissä. Puhuisin mielelläni siitä ja näyttäisin esimerkkejä uusista tavoista kuinka raha liikkuu verkkoyhteisöissä. Tämän yhteys kohtaan 7. yrittäjyysvalmennus on siis antaa esimerkkejä olemassaolevista yrityksistä ja ansainta- ja toimintamalleista, joiden tulisi olla osa yrittäjyysvalmennuksia. (linkitän tähän A4:n verran tekstiä, kunhan saan selville kuinka se onnistuu...). Painotus siis toimivissa yrityksissä ja toimintamalleissa, kun taas ymmärsin että Pekka H ja Jari S keskittytte yri-koulutusten ja valmennusten näkökulmaan.


 * JariS ** : teimme Pekka Hytinkosken kanssa Yvi-hankkeeseemme littyen foorumiehdotuksen, joka sivuaa juuri yllä keskusteltua. Olemme erittäin mielellämme mukana ideoimassa ja toteuttamassa teemaseminaaria. Voimme myös tarkentaa näkökulmaamme seminaarin "henkeen" ja "linjaan" sopivaksi.

PekkaH: Minulla on ilo toimia Jari Sjölundin kanssa mukana Yrittäjyyskasvatuksen virtuaaliväline (YVI) -hankkeessa ja olen kaikin tavoin kiinnostunut touhumaan tämän yrittäjyyskasvatus + sometu -teeman(kin) parissa. Päätyöni on osuustoiminnallisen yrittäjyyden -opetusverkoston (Co-op Network Studies) verkko-opetuskoordinaattorina. Paneeliehdotus on hyvä, myös YVIn vetäjä prof. Jaana Seikkula-Leino voisi olla kiinnostava panelisti hyvien edellä mainittujen henkilöiden lisäksi.

Mervi: PekkaH ja Jari, YVI kuullostaa todella mielenkiintoiselta, jos kaipaatte ammatillista/aikuiskoulutuksen näkemystä/testausta ym. olen mielelläni mukana. Meillä on tulevassa InnoOmniassa myös kovasti pinnalla osuustoiminnallinen yrittäjyys. Vaikuttaa siltä, että saadaan ainakin huippu paneeli aikaiseksi. Oletteko tulossa Sometun pikkujouluihin? Olisi mukavaa maistella tätä yrittäjyydeen teemaa enemmänkin ja pikkujouluthan ovat koko viikonlopun tapahtuma.


 * JariS ** : Hienoa. Kiitos Mervi ideasta ja ehdotuksesta. Teemaa pitäisi ehdottomasti maistella nokikkain muun maistelun tarjoamissa puitteissa.

Anne: Aiheen kehittely on lisätty pikkujoulun ohjelmaan ja kuka ei pääse paikalle, verkko-osallistuminen onnistuu varmasti.